Luka kod Wadi al-Jarfa na egipatskoj obali Crvenog mora datira iz oko 2600. pr. Kr., što ju čini najstarijom poznatom lukom na svijetu. Izgrađena je u vrijeme faraona Snofrua, a služila je prvenstveno za prijevoz bakra i tirkiza sa Sinajskog poluotoka u središte egipatske države. Uz molove se nalazio kompleks sastavljen od 30 spremišta uklesanih u vapnenačke stijene. U njima su se mogli pohraniti brodovi, materijali potrebni da bi ih se popravilo itd. Godine 2013. otkriveno je da su u dva spremišta bili pohranjeni i papirusi. Pronađeno je više stotina fragmenata s tekstom ispisanim hijeratskim pismom (pojednostavnjenom inačicom hijeroglifa), ali je samo malen broj njih dobro očuvan. Većina potječe iz vremena faraona Keopsa, vladara koji je sahranjen u čuvenoj Velikoj piramidi kod Gize, a sadrže razne administrativne podatke. Na jednom se spominje da je Veliku piramidu dovršio Keopsov polubrat Ankh-haf. Riječ je o najstarijim poznatim fragmentima papirusa iz starog Egipta. Nedavno su izloženi u Egipatskom muzeju u Kairu.
Piše: Boris Blažina